A bolgárkertészeti múlt megjelenése a bolgár–magyar testvértelepülési kapcsolatokban - Baranyai, Nóra; Kézai, Petra Kinga (Tér és Társadalom, 2025)
A testvérkapcsolatok a transznacionális együttműködések kulcsfontosságú eszközei: erősítik a bizalmat és elősegítik a helyi vagy területi önkormányzatok közötti mélyebb interakciókat. Noha az egyes településközi kapcsolatok e típusának léte, s legtöbb esetben az együttműködésekben résztvevők köre is ismert, e testvérvárosi hálózatok dinamikus fejlődésének mozgatórugóiról kevesebb információval, tudással rendelkezünk. A kapcsolatok kialakításának alapmotívumát jelentheti az intraetnikus együttműködésekre való törekvés, amelynek egyik megnyilvánulása egy etnikai közösség és az anyaország közötti kapcsolatok kialakítása, erősítése. Jelen tanulmány a hazai bolgár nemzetiség jellegzetességeinek bemutatásán túl arra keresi a választ, hogy a bolgár‐kertészeti múlt és hagyomány, a családközi kapcsolatok megjelennek-e a bolgár és a magyar települési önkormányzatok között létrejött testvértelepülési együttműködésekben. A kutatás a Települési Önkormányzatok Országos Szövetsége (TÖOSZ), illetve a Natsionalno Sdruzhenie Na Obshtinite V Republica Bulgariya (NSORB) által összeállított nemzeti testvérvárosi adatbázisokon alapul. Vizsgálatunk során feltártuk, hogy a bolgár-magyar testvértelepülési kapcsolatok egy része olyan együttműködés, amely kifejezetten az egykoron hazánkba érkező bolgárkertészek magyarországi, illetve korábbi bulgáriai lakóhelye között jött létre. A bolgárkertészeti múlton alapuló kapcsolatokat a települések honlapjain fellelhető információkkal azonosítottuk be, eredményeinket pedig az érintett települések vezetőivel, valamint a bolgár országos és helyi nemzetiségi önkormányzatok képviselőivel, kulturális intézmények munkatársaival készített interjúkkal validáltuk és egészítettük ki. Az eredményeink rámutattak arra is, hogy bár a bolgárkertészeti múlt és a helyi önkormányzatok jelenléte a testvérkapcsolatok kialakításában döntő tényező, a hivatalos és rendszeres kapcsolattartás tudja megalapozni a helyi közösségek szorosabb együttműködését, az intézmények, szervezetek és társadalmi csoportok közötti valódi kötelékek kialakulását.